![](https://static.vesti.rs/vesti/images2/vesti.rs.jpg)
Izvor: RTS, 05.Dec.2023, 15:05
ПИСА резултати за 2022. годину: Девојчице боље у читању, дечаци у математици
Србија се у читању и науци према резултатима ПИСА истраживања за 2022. годину налази на 40. месту, а у математици на 42, што представља напредак у односу на 2018. када је била на 45. позицији у читању, а на 46. у науци и математици, саопштила је Влада Србије. Девоjчице имају боље >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << резултате у читању за готово 26 бодова, што представља скоро једну годину школовања, док су дечаци бољи у математици за 11 поена.
ПИСА (Programme for International Student Assessment, PISA) је програм међународне евалуације образовних постигнућа који реализује ОЕЦД са партнерима. Програм систематски прати ниво функционалне писмености који достижу петнаестогодишњи ученици у области математике, природних наука и разумевања прочитаног. Основни циљ је да се испита у којој су мери млади оспособљени да разумеју и користе дате информације приликом решавања релевантних проблема из свакодневног живота.
ПИСА се спроводи од 2000. године у трогодишњим циклусима. Србија је први пут учествовала у ПИСА истраживању 2003. године и до сада је то чинила пет пута.
У истраживању 2022. године учествовало је око 690.000 ученика из 81 земље/економије. Они су представљали око 29 милиона петнаестогодишњих ученика у школама из 81 земље/економије.
Резултати ученика из Србије
Из Србије, учествовало је 6.413 петнаестогодишњих ученика из 183 школе и решавало тестове читалачке, математичке, научне писмености и креативног мишљења.
Тренутно су доступни резултати за когнитивне домене, док ће резултати из креативног мишљења бити познати на пролеће 2024. године.
Србија се у читању и науци налази на 40. месту, а у математици на 42, што представља напредак у односу на 2018. годину када се нашла на 45. месту у читању, а на 46. у науци и математици.
Резултати су показали да просечно постигнуће ученика из Србије на скали математичке писмености износи 440 бодова (ОЕЦД: 472), на скали читалачке писмености 440 (ОЕЦД: 476), а на скали научне писмености 447 бодова (ОЕЦД: 485).
Резултати у науци и читању показују благи напредак у односу на оне добијене у ПИСА истраживању 2018. године (за 8 и 1 поен, док се у математици бележи пад за 8 поена).
Приликом тумачења резултата о постигнућима треба имати у виду да је у поређењу са 2018. годином учинак у земљама ОЕЦД-а пао за 10 поена у читању и за скоро 15 поена у математици. У тренутку када се чак пет ОЕЦД земаља суочава са падом успешности у математици за 25 поена или више, резултати који су код нас остварени у условима ковида буде наду да ће реформе које су започете одмах по завршетку циклуса ПИСА 2018. године моћи да се наставе у правцу подизања квалитета образовања.
Девоjчице имају боље резултате у читању за готово 26 бодова, што представља скоро једну годину школовања.
Дечаци имају нешто боља постигнућа из математике, а разлика износи 11 поена. У половини земаља дечаци су у просеку имали статистички значајно више постигнуће од девојчица.
Како се наводи, резултати ПИСА 2018, објављени 2019. године, су омогућили да се преиспитају претпоставке уграђене у постојећи образовни систем.
Министарство просвете је већ 2020. године дало инструкције Заводу за вредновање квалитета образовања и васпитања да изврши ревизију стандарда постигнућа за крај основног и средњег образовања те да је неопходно да нови концепт образовних стандарда поред развоја специфичних предметних компетенција буде усмерен и на развој општих предметних и кључних компетенција и функционалне писмености код ученика.
Додаје се да су нови стандарди развијени и да се тренутно разматрају на Националном просветном савету.
Акциони план с препорукама ПИСА резултата
Осим тога, Акционим планом Стратегије развоја образовања и васпитања за период 2023–2026, планиран је низ активности које су директно усмерене као одговор на неке препоруке које су произашле из ПИСА резултата:
– Развијање нових и унапређивање постојећих стандарда квалификација и стандарда постигнућа, програма наставе и учења у основном и средњем образовању
– Обучавање наставника за примену и праћење нових стандарда постигнућа, стандарда квалификација, као и развоја кључних компетенција код ученика
– Обучавање наставника разредне наставе за развој и вредновање читалачке писмености код ученика нижих разреда
– Креирање националног програма и акционог плана за развој и вредновање читалачке, математичке, научне и дигиталне писмености ученика
– Обучавање наставника у основном и средњем образовању за развој и вредновање читалачке, математичке, научне и дигиталне писмености ученика.
Влада истиче да су те активности неке у низу које су планиране у оквиру Акционог плана и које ће бити реализоване до краја 2026. године, у једном делу и уз финансијску помоћ Европске уније.
"Пут од увођења промена у образовање и постизања пуног ефекта видљивог кроз ученичка постигнућа је дуг и пун изазова. Наше очекивање је да ће исходи имплементације реформи бити у мањем обиму видљиви већ у наредном циклусу, бар када су у питању ставови ученика у вези са мотивацијом и наставом и учењем, те да је потребно да протекне два циклуса да би ефекти били у потпуности препознатљиви кроз ученичка постигнућа", наводи Влада Србије.
Други елементарни подаци који се односе на резултате и ставове ученика и услове у којима се одржава настава доступни су у прегледу који се налази на сајту Завода за вредновање квалитета образовања и васпитања: ceo.edu.rs